Výroba nanodiamantů využitelných pro včasné detekování závažných nemocí je díky českým vědcům výrazně levnější. Navíc je mohou produkovat ve velkém množství.
![diamond diamant](https://ceskavedadosveta.cz/wp-content/uploads/2019/08/diamond-diamant.jpg)
Výroba nanodiamantů využitelných pro včasné detekování závažných nemocí je díky českým vědcům výrazně levnější. Navíc je mohou produkovat ve velkém množství.
Druhou příčku v celoevropském finále soutěže EBEC (European BEST Engineering Competition) získal čtyřčlenný tým studentů z Fakulty strojního inženýrství VUT.
Speciální sedmivrstvý povlak, který vyvinuli materiáloví inženýři v rámci grantového projektu na katedře řídicí techniky Fakulty elektrotechnické ČVUT, našel první reálné uplatnění v leteckém průmyslu.
Pokračující sucho a nedostatek srážek by v budoucnu mohlo ovlivnit pokles českého HDP až o 1,6 procenta. Vědci z Centra pro vodu, půdu a krajinu při České zemědělské univerzitě (ČZU) vyčíslili, že by pokles činil až 80 miliard korun. Další nezapočítané náklady sucha by představovaly dopady například na zdraví obyvatel, životní prostředí a vyplacené náhrady z pojištění. Výsledky dvou scénářů dopadů na českou ekonomiku, s nimiž vědci pracují, dnes představili na tiskové konferenci v Praze.
Pokud by se i nadále extrémní sucho opakovalo, lze podle vědců očekávat, že by se změnila i česká ekonomika a některá ekonomicky méně aktivní průmyslová odvětví závislá ve značné míře na dostatku vody by musela svou výrobu zmírnit. Jde například o výrobu papíru nebo textilní průmysl. Například pro výrobu jednoho kilogramu papíru je zapotřebí 300 litrů vody a pro jeden kilogram chleba až 1500 litrů.
K odhadu dopadu na ekonomiku použili vědci data z více než 150 průmyslových odvětví, jak ta nakládají s dešťovou, povrchovou a podzemní vodou. "My pracujeme s několika scénáři. Máme jeden scénář poklesu (dešťové, povrchové a podzemní vody) o 25 procent, druhý scénář poklesu o 50 procent. S tím, že co se týká pouze poklesu produkční schopnosti české ekonomiky, tak se bavíme o číslech 0,9 až 1,6 procenta HDP. V těchto číslech ale nejsou zahrnuty ostatní náklady jako sociální a škody na životním prostředí," uvedl ekonom z Centra pro vodu, půdu a krajinu Petr Procházka. Při zvýšeném odhadu by pak náklady sucha mohly podle něj dosáhnout až 4,8 procenta HDP.
Loni se Česko potýkalo s následky sucha i veder. Teploty se podle Českého hydrometeorologického ústavu držely po většinu měsíců nad dlouhodobým průměrem. Také úhrn srážek výrazně poklesl, po devět měsíců byl pod dlouhodobým normálem za roky 1981 až 2010. Sucho a horko působily potíže zemědělcům i obcím.
V jaké budoucnosti by k dnes prezentovaným odhadům mohlo dojít, vědci z ČZU nechtěli predikovat. Podle Procházky by extrémní sucho muselo i nadále pokračovat, musely by poklesnout zásoby povrchových i podzemních vod.
Rektor ČZU Petr Sklenička dnes uvedl, že klimatické změny jsou zatím rychlejší než současná adaptační opatření, na nichž Česko pracuje. Stát by měl podle Skleničky investovat na zlepšení a do udržení vody v krajině minimálně 25 miliard korun ročně. Pitná voda by se podle Procházky měla používat jen na pití, nikoliv na zalévání zahrádek nebo do bazénů, otázka jejího použití je podle něj ale právně složitá. Myslí si, že by spotřeba vody měla být více zpoplatňována.
Vědci připomněli, že ČR disponuje jedněmi z nejmenších vodních zdrojů na obyvatele a zároveň má jeden z nejmenších podílů přítoků vody z okolních zemí, a to méně než pětiprocentní. Je tak závislá na srážkách. V budoucnu bude možná nesoběstačná, ohrožena jsou podle vědců zejména velká města.
Vědci se dnes odvolávali na zahraniční data. Například náklady sucha v EU za posledních 30 let přesáhly více než tři biliony korun a v některých oblastech Španělska v posledních letech kleslo HDP až o tři procenta.
Zdroj: České noviny
Úvodní foto: pixabay.com
První mapu rozmanitosti evropské lesní flóry připravili vědci z Masarykovy univerzity. Česká republika je podle výsledků studie nad evropským průměrem, takzvané biodiverzity ale dlouhodobě ubývá kvůli změně klimatu a zhoršování životního prostředí.
Při pohybu v lese má uniforma tmavozelené odstíny, v sušším a teplejším prostředí zesvětlá, to je základní princip, který se podařilo realizovat Martině Vikové z katedry materiálového inženýrství fakulty textilní Technické univerzity v Liberci.
Dobrá zpráva pro podnikatele: financování inovativních start-upových projektů je dostupnější. Ministerstvo průmyslu a obchodu schválilo aktualizaci programu INOSTART.
Vědci z univerzity v Berkeley představili nový biosenzor, který se umístí přímo na tělo. Z kůže poté snímá vlastnosti potu, v rámci kterého vyhodnocuje stav těla.
Vědci z Českého vysokého učení technického vytváří virtuální realitu, ve které si investor i stavaři budou moci prohlédnout jednotlivé fáze stavby budovy, dálnice nebo třeba přehrady. Stavební práce se tak stanou levnější a půjde je lépe kontrolovat.
TA ČR vyhlašuje výsledky vyhodnocení splnění podmínek návrhů projektů podaných do 1. veřejné soutěže Programu TREND.
Po | Út | St | Čt | Pá | So | Ne |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | ||||||
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 |
Realizováno v rámci projektu OKO-NovaTech II. LTI17001, na který byla poskytnuta účelová podpora ze státního rozpočtu prostřednictvím programu MŠMT – INTER-EXCELLENCE v podprogramu INTER-INFORM.
Realizováno v rámci projektu OKO-NovaTech II. LTI17001, na který byla poskytnuta účelová podpora ze státního rozpočtu prostřednictvím programu MŠMT – INTER-EXCELLENCE v podprogramu INTER-INFORM.