V příštích pěti letech bude Česká republika na kosmické programy jako člen Evropské kosmické agentury (ESA) dávat 1,53 miliardy korun. Je to stejná částka jako v předchozích letech.
![ESA space](https://ceskavedadosveta.cz/wp-content/uploads/2019/01/ESA-space.jpg)
V příštích pěti letech bude Česká republika na kosmické programy jako člen Evropské kosmické agentury (ESA) dávat 1,53 miliardy korun. Je to stejná částka jako v předchozích letech.
V úterý 9. října 2019 zahájil svou činnost Český cirkulární hotspot. Jeho cílem je zajistit Česku účast na globálním dění v oboru a zároveň umožnit českým nápadům růst od prvotní myšlenky až po expanzi na zahraniční trhy.
Jak účinněji využívat sluneční energii a zvýšit pohlcování oxidu uhličitého na Zemi? S unikátním projektem PhotoRedesign přišel Josef Komenda z Mikrobiologického ústavu Akademie věd ČR.
Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) odstartovalo 25. září v Bruselu aktualizaci Cestovní mapy, která uvádí evropská vědecká zařízení světové kvality.
Technologická agentura ČR (TA ČR) představuje tři projekty prezentované na Mezinárodním strojírenském veletrhu v Brně, které podporuje, a které mají ambici prosadit nejen na našem trhu, ale také mají šance v zahraničí.
Smyslem projektu RICAIP je vybudovat unikátní distribuované výzkumné a experimentální pracoviště, první svého druhu v Evropě, které bude sloužit pro vývoj a testování inovativních řešení pokročilé a plně integrované průmyslové výroby, neustále se optimalizující dle měnícího se prostředí.
Hned několik velkých překvapení přinesl hydrobiologům z Biologického centra Akademie věd ČR potápěčský průzkum Prášilského jezera na Šumavě.
Odborník na výzkum nanomateriálů pro energetické a environmentální aplikace Alberto Naldoni z výzkumné skupiny Fotoelektrochemie RCPTM uspěl ve 4. veřejné soutěži v programu ERC CZ.
Vědci z Akademie věd ČR objevili zcela nový způsob, jak ovlivnit samoskládání nanoskopických stavebních bloků – proteinů – do struktur buněčného skeletu, a to pomocí velice krátkých a intenzivních elektrických pulzů.
Letošním laureátem Nobelovy ceny za chemii se stal John B. Goodenough, který hrál klíčovou roli ve vývoji a vzniku li-ion baterií. Spolu s ním ji dostali M. Stanley Whittingham a Akira Yoshino.
Po | Út | St | Čt | Pá | So | Ne |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | ||||||
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 |
Realizováno v rámci projektu OKO-NovaTech II. LTI17001, na který byla poskytnuta účelová podpora ze státního rozpočtu prostřednictvím programu MŠMT – INTER-EXCELLENCE v podprogramu INTER-INFORM.
Realizováno v rámci projektu OKO-NovaTech II. LTI17001, na který byla poskytnuta účelová podpora ze státního rozpočtu prostřednictvím programu MŠMT – INTER-EXCELLENCE v podprogramu INTER-INFORM.